Nordiska rådet godkände ny strategi om samarbete kring samhällssäkerhet
![Nordiska rådets president, Hans Wallmark och Nordiska rådets vice president, Gunilla Carlsson vid Nordiska rådets session i Stockholm 2019](/sites/default/files/styles/content_size_800/public/2019-10/_JJ54628.jpg?itok=_xVHTa2-)
Nordiska rådets president Hans Wallmark och vice president Gunilla Carlsson.
I strategin efterlyser Nordiska rådet bland annat gemensamma nordiska övningar och kurser i krisberedskap, stärkt samarbete inom freds- och konfliktlösning, stärkt nordiskt-baltiskt samarbete om cybersäkerhet samt fördjupat polissamarbete.
Dessutom vill rådet att man utvärderar behovet av en gemensam nordisk flotta av brandsläckningsflyg.
- Jag är mycket nöjd med att Nordiska rådet har godkänt strategin med total uppbackning. Det ger tyngd bakom strategin och visar att rådet anser att de här frågorna är viktiga, säger Hans Wallmark, Nordiska rådets president 2019.
Starkt stöd bland medborgarna
Nordiska rådet öppnar också för ökat nordiskt samarbete inom utrikespolitiken. I strategin föreslås bland annat att man bör se över hur Nordiska ministerrådet kan involveras i att ”stödja det nordiska utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet, inklusive samarbete kring samhällssäkerhet och beredskap”.
I dag ligger utrikes-, försvars- och säkerhetspolitik utanför Nordiska ministerrådets mandat. Detsamma gäller samarbete kring beredskap, stora olyckor och kriser.
Bland medborgarna i Norden finns ett stort stöd för samarbete försvars- och säkerhetspolitik. En undersökning från 2017 visade att just försvars- och säkerhetspolitik är det område som de flesta nordbor vill att länderna ska samarbeta kring.
- Med tanke på hur världen ser ut i dag med ökande spänningar på bred front, och även med tanke på det breda folkliga stödet för samarbetet kring säkerhetsfrågor, så är det hög tid Nordiska ministerrådet – det främsta organet för nordisk ministersamarbete – borde ges ett tydligt mandat inom dessa områden, säger Hans Wallmark.
Gemensamma hot
Utgångspunkten för strategin är att de nordiska länderna står inför en rad gemensamma utmaningar inom samhällssäkerhet. Det kan bland annat handla om cyberangrepp, terrorangrepp, extremväder och naturkatastrofer, pandemier, problem med energiförsörjning samt en rad andra oförutsedda händelser.
Det här är hot som kan drabba ett nordiskt land men som också kan få konsekvenser över gränserna. Fortfarande finns det gränshinder mellan länderna som kan stå i vägen för ett effektivt samarbete.
- Nordiska rådet vill ha en effektiv gemensam krisberedskap som på kort varsel och utan gränshinder och tvivel om roller och ansvar kan stå till rådighet och bistå varandra vid större kriser, heter det i strategin.
I strategin föreslås också att de nordiska regeringarna utser en oberoende kommission med mandat att utvärdera hur det nordiska samarbetet om samhällssäkerhet kan optimeras.
Nordiska rådet är det officiella samarbetsorganet mellan parlamenten i de nordiska länderna, medan Nordiska ministerrådet är det officiella organet för samarbete mellan regeringarna. Nordiska rådets uppgift är att komma med förslag och rekommendationer till ministerrådet och regeringarna i de nordiska länderna.