Pohjoismaista voi tulla startup-yritysten johtava alue
![Idar Kreutzer, verkställande direktör för Finans Norge, har skrivit en rapport för Nordiska ministerrådet.](/sites/default/files/styles/content_size_800/public/2018-11/Idar%20Kreutzer.jpg?itok=p--5gzEC)
Idar Kreutzer, verkställande direktör för Finans Norge.
Raportissa esitellään 16 ehdotusta keinoiksi, joiden avulla Pohjoismaat voisivat houkutella investointeja alueen startup- ja kasvuyrityksiin. Raportin on kirjoittanut Norjan finanssialan keskusliiton Finans Norgen toimitusjohtaja Idar Kreutzer Pohjoismaiden ministerineuvoston tilauksesta.
Raportissaan Kreutzer ehdottaa muun muassa toimia, jotka houkuttelisivat myös eläkerahastojen kaltaisia yhteisösijoittajia rahoittamaan startup-yrityksiä sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä.
Kreutzer suosittelee lisäksi pohjoismaisten verotussääntöjen säännöllistä tarkistamista sekä niiden vertailua pohjoismaisittain ja suhteessa kansainvälisiin kilpailija-alueisiin.
Kreutzer peräänkuuluttaa Pohjoismaiden verotussääntöjen yhdenmukaistamista yksityisten sijoittajien kiinnostuksen lisäämiseksi. Hän haluaa niin ikään, että Pohjoismaiden pääministerit esittävät selkeitä poliittisia tavoitteita maailman johtavan innovaatioekosysteemin luomisesta Pohjoismaihin.
Pohjola houkuttelevampi kokonaisuutena
Kreutzer toteaa raportissaan, että Pohjola on alueena paljon houkuttelevampi sijoittajille kuin yksittäinen Pohjoismaa. Jos Pohjola haluaa olla kilpailukykyinen muiden vastaavanlaisten alueiden kanssa, Pohjoismaiden on panostettava yhdentymiseen.
– Kansainvälisen riskipääoman näkökulmasta kaikki Pohjoismaat ovat pieniä. Yhdessä olemme yksi maailman houkuttelevimmista alueista. Tehkäämme siis siitä houkutteleva myös riskipääomalle, Idar Kreutzer sanoo. Hänen ehdotuksensa perustuvat noin 60 haastatteluun alan pohjoismaisten ja kansainvälisten sidosryhmien kanssa.
Riskipääoman näkökulmasta kaikki Pohjoismaat ovat pieniä. Yhdessä olemme yksi maailman houkuttelevimmista alueista. Tehkäämme siis siitä houkutteleva myös riskipääomalle.
Raportissaan Kreutzer tunnistaa kaksi erityistä ongelma-aluetta. Startup-yritysten on ensinnäkin vaikea saada rahoitusta nimenomaan kasvuvaiheessa. Toiseksi terveysteknologian (healthtech), puhtaan teknologian (cleantech) ja biotekniikan (biotech) yritysten näyttäisi olevan vaikeampi houkutella sijoittajia kuin muiden yritysten.
– Pohjoismaiden hallitukset voivat yhdessä vastata näihin haasteisiin vahvistamalla yhteistyötään. Kreutzerin mukaan tämä vaatii toimia, jotka houkuttelevat älykästä yksityistä pääomaa, sekä yksittäisiin sektoreihin kohdistuvia päämäärähakuisia toimia.
Raportti jatkokäsittelyyn
Idar Kreutzer luovutti raporttinsa pohjoismaisille yhteistyöministereille 30. lokakuuta. Raportin on määrä pohjustaa poliitikkojen keskusteluja ja päätöksentekoa, mikä voi johtaa alan pohjoismaisen yhteistyön lisääntymiseen ja luoda lopulta alueen, joka on sijoittajien kannalta nykyistä houkuttelevampi.
– On erittäin tärkeää, että startup- ja kasvuyrityksemme saavat rahoitusta. Kyse on usein huipputeknisistä ja innovatiivisista yrityksistä, jotka edistävät merkittävästi tavoitettamme uusien työpaikkojen ja entistä kestävämmän tulevaisuuden luomisesta. Ehdotusten työstäminen on nyt meistä poliitikoista kiinni, toteaa Ruotsin ulkoministeri Margot Wallström. Hän on pohjoismaisten yhteistyöministerien vuoden 2018 puheenjohtaja.
Pohjola sijoittuu jo nyt korkealle kansanvälisessä innovaatiovertailussa. Raportti osoittaa, että meistä voi tulla entistä parempia, jos vain ymmärrämme tiiviimmän pohjoismaisen yhteistyön arvon.
Raportilla täydellinen ajoitus
Pohjoismaiden ministerineuvoston pääsihteeri Dagfinn Høybråten pitää raporttia tervetulleena ja toteaa, että ajoitus on täydellinen juuri nyt, kun startup- ja kasvuyritysten merkitys yhteiskunnissamme kasvaa.
– Pohjola sijoittuu jo nyt korkealle kansanvälisessä innovaatiovertailussa. Raportti osoittaa, että meistä voi tulla entistä parempia, jos vain ymmärrämme tiiviimmän pohjoismaisen yhteistyön arvon. Yhteiset haasteet ja kansainvälinen kilpailu luovat Pohjoismaille painetta, joka on otettava vakavasti. Alueen kilpailukyvyn kasvattamisessa piilee samalla suuri potentiaali, Dagfinn Høybråten sanoo.